Pensjonsreformen: Økt aldersgrense? Ja takk. Men nei takk!
1 av 3 nordmenn er positive til å heve den øvre aldersgrensen for å stå i jobb til 72 og 75 år. Bare 1 av 6 vil takke ja dersom de selv får muligheten.
![Pensjon 4](https://www.hrnorge.no/assets/images-articles/_articleBannerBigRetina/32242/Pensjon_4.webp)
Regjeringen har foreslått å heve øvre aldersgrense for å stå i jobb fra 70 til 72 år, senere 75 år. HR Norge og TNS Gallup har spurt folk hvordan de stiller seg til dette forslaget, som en del av vår nye, halvårlige Arbeidslivindeks – ALx.
Det norske folk er ganske likt fordelt i tre leire – ja, nei og likegyldig/vet ikke. 34 prosent av de spurte syns forslaget er positivt, 37 prosent mener det er negativt, og resten er likegyldige, eller de vet ikke.
En interessant observasjon er at det er langt flere som er positive til økt aldersgrense enn som sier at de selv vil jobbe lengre dersom de får muligheten.
Hele 55 prosent av arbeidstakerne svarer nei på spørsmålet om de vil benytte muligheten til å jobbe lenger dersom den øvre aldersgrensen for deres nåværende jobb heves.
Bare 17 prosent svarer ja, det vil si nøyaktig halvparten av de som synes det er positivt at aldersgrensen heves.
Det er en markant forskjell mellom privat og offentlig sektor her. I privat sektor svarer 22 prosent at de vil jobbe lenger, mens bare 12 prosent svarer dette i offentlig sektor. 49 prosent svarer nei i privat, 62 prosent i offentlig.
– Folk flest har nok fått med seg at pensjonen kanskje ikke blir til å leve av etter alle endringene de siste årene, sier fagansvarlig Henrik Øhrn i HR Norge.
– Offentlig sektor har ytelsesordninger, hvor man garanteres et nivå livet ut når man går av og har lite å tjene på å fortsette lenger, sier daglig leder Even Bolstad i HR Norge.
– Dessuten er alle i offentlig sektor omfattet av AFP og de som vil de som vil fortsette går rett og slett glipp av denne tilleggspensjonen. I tillegg har store grupper slik som for eksempel politi og offiserer særaldersgrenser.
Alle er enige om det politiske målet om at flere må stå i jobb lenger. Funnene viser med all tydelighet at man ikke kommer særlig langt om man øker aldersgrensen uten samtidig å ta grep i forhold til ytelsene.
Andre interessante forskjeller knyttet til dette spørsmålet:
- Betydelig flere menn enn kvinner sier at de vil jobbe lenger hvis de får muligheten – 21 prosent menn og 14 prosent kvinner sier klart «ja».
- 25 % av ledere sier ja til å jobbe lengre hvis de får muligheten, mot 14 % av ikke-ledere.
- Jo nærmere pensjonsalderen, jo flere er negative til å jobbe lengre. Blant de over 60 år sier hele 64 prosent nei til å jobbe lenger. I aldersgruppen 45-59 er nei-tallet 59 prosent, fra 30-44 er det 46 prosent og i den yngste aldersgruppen under 30 er det færrest som sier klart nei (34 prosent), flest som sier klart ja (24 prosent) og flest som sier «vet ikke» (42 prosent).
55 er det nye 40
Vi har alle hørt om mennesker som etter en lang, gjerne suksessrik karriere velger å skifte jobb i voksen alder, men oppdager at de er blitt litt for voksne. Når et gitt aldersnivå er passert er sjansen stor for at alderen blir en ekskluderende faktor i søknadsbunken.
– For 10-15 år siden var det magiske – eller skal vi si tragiske? – tallet førti, kommenterer ansvarlig konsulent Espen Aleksander Figenschou i TNS Gallup. – I dag mener bare 1 % at «er du førti er du ferdig» i arbeidsmarkedet. Flertallet mener at skifte av jobb på grunn av alder blir vanskeligere først ved fylte 50 (34 %) og 55 (37 %) år.
Hele 15 % av respondentene går enda sterkere ut, og sier at dette ikke er et tema før arbeidstakeren har passert 60 år.
Ledere vil at folk skal jobbe lengre
Folk i lederstillinger er mer positive til høyere aldersgrense enn snittet i befolkningen. 40 prosent av lederne er positive, mens 39 prosent av dem er negative. Blant toppledere og direktører er 49 prosent positive, og bare 23 prosent i mot.
Menn er mer positive (37 prosent) enn kvinner (31 prosent), og de yngste arbeidstakerne (under 30 år) er mer positive (44 prosent) enn sine eldre kolleger.
– Vi tror at årsaken til disse forskjellene kan være at ledere ut fra rollen sin er mer vant med å se ting fra virksomhetenes side. Kanskje dette også åpner for å se ting i et samfunnsmessig perspektiv, sier Henrik Øhrn. — I tillegg vet vi fra andre undersøkelser at ledere generelt er mer motivert og trives bedre enn andre. Da er det også mer fristende å stå lenger selv. Og når man selv ser for seg gleden av et langt arbeidsliv er det naturlig at man tenker at det er noe som frister andre, sier Henrik Øhrn.
Flere artikler
![Sissel Rødevand](https://www.hrnorge.no/assets/images/personer/_articleBanner/Sissel_Rødevand.jpg)