Kognitiv databehandling - hvordan kan denne endre HR og medarbeideropplevelsen?
Dagens virksomheter står i økende grad overfor komplekse utfordringer med tanke på arbeidsstyrken. Faktorer som medarbeideropplevelse, virtualisering av arbeidsplassen, økende etterspørsel av nye kompetanser samt en kontinuerlig strøm av ny teknologi og tilhørende data bidrar i stor grad til den kompleksiteten.
![Kognitive systemer2](https://www.hrnorge.no/assets/images-articles/_articleBannerBigRetina/31079/Kognitive_systemer2.webp)
HR funksjonen har en nøkkelrolle i håndteringen av disse utfordringene. Nye kapasiteter er under fremvekst, inkludert skytjenester, mobilteknologi og tingenes internett (IoT) bidrar til å styre denne endringen eller transformasjonen. En annen og voksende kapasitet er kognitiv databehandling. Kognitiv databehandling kan bidra til å forbedre forretningsresultater gjennom å utvide den menneskelige ekspertisen og forbedre beslutningsprosesser.
Hva kan kognitive systemer gjøre?
Forstå: Kognitive systemer kan motta og behandle ustrukturert informasjon på samme måte som mennesker. De forstår språkmønster og sensor data (tekst, bilder og lyd). For eksempel kan et kognitivt system raskt analysere flere tusen timer med opptak fra et HR service senter og identifisere nøkkelord og mønstre basert på frekvens, tonefall og uttrykk.
Analyse: Kognitive systemer bruker underliggende konsepter, danner hypoteser og trekker ut ideer. På en rask måte evner de å sammenstille informasjon for å gi en respons som er relevant og meningsfull. De kan i forbindelse med en rekrutteringsprosess bruke ulike datakilder, analysere kandidaten mot karakteristika for dyktige stillingsinnehavere, og fastslå om kandidaten passer.
Lære: Kognitive systemer lærer og forbedrer seg gjennom hvert datapunkt, interaksjon og resultat og bygger gjennom dette en dyp og bred kunnskapsbase som til enhver tid er oppdatert. I HR sin hverdag med mye endringer i retningslinjer, er dette en kritisk egenskap. Istedenfor å adressere et statisk sett av regler, vil kognitive systemer lese, merke og organisere HR innhold fra ulike kilder og gi medarbeiderne tilgang til den mest nøyaktige og relevante informasjonen.
IBM har gjennomført en studie som viser at markedet for kognitive løsninger innen HR vil øke drastisk over de neste tre år – 60 prosent av de spurte topplederne mener at kognitiv databehandling kan gi betydelig effekt innen HR. 40 prosent av dem forventer at deres HR funksjon vil ta i bruk slike løsninger i samme periode.
HR direktørers holdninger er i tråd med topplederne og de har i studien identifisert fem utfordringer hvor kognitive systemer kan tas i bruk.
![Cognitiv computing](https://www.hrnorge.no/assets/images-articles/_articleBigRetina/57749/Cognitiv_computing.webp)
Kognitive løsninger kan spille en kritisk rolle i fremtiden, men hvorvidt dette skjer er avhengig i hvilken grad medarbeidere tar i bruk slike løsninger i hverdagen.
I studien så man på ulike scenarier for å se om medarbeidere ville ta de samme avgjørelser når de fikk råd fra et kognitivt system eller en tradisjonell HR rådgiver. Man så også på mengden informasjon og om de stolte på de råd man fikk.
![Cognitiv HR](https://www.hrnorge.no/assets/images-articles/_articleBigRetina/57750/Cognitiv_HR.webp)
Avgjørelser: respondentene rapporterte at de ville ta samme avgjørelse uavhengig om rådet kom fra et kognitivt system eller en tradisjonell HR rådgiver.
Informasjon: her rapporterte respondentene at de i større grad fikk tilstrekkelig informasjon når denne kom fra det kognitive systemet enn om den kom fra en tradisjonell HR rådgiver.
Tillit: her så man visse forskjeller, og man antar at i mer komplekse og nøytrale avgjørelser blir informasjonen fra systemet ansett som mer tillitvekkende enn tradisjonelle kilder.
Studien gjennomført av IBM viser at virksomhetene er klar for kognitiv HR samtidig som medarbeidere er klare for å anvende slike løsninger.
Det er viktig å identifisere de områder hvor kognitive systemer gir best effekt. Virksomheter bør derfor se etter scenarier hvor:
- Beslutninger er informasjonsrike og komplekse med behov for bred og variert input fra flere ulike datakilder.
- Samhandling med brukere er hyppige og varierte, og hvor et stort volum forespørsler må behandles.
- Det er store volumer med ustrukturert informasjon, for eksempel tekst, bilder og lyd.
- Responsen er forventet å være personlig og tilpasset for å dekke behovene til en global og mangfoldig arbeidsstyrke.
Innenfor HR og medarbeideropplevelsen har vi identifisert tre områder som kan nyttiggjøre seg de fordeler som kognitive systemer gir:
- Rekruttering og onboarding: Kognitive systemer kan gjøre bruk av flere datakilder og gi ny innsikt slik at virksomhetene kan utvikle bedre kandidatprofiler. Gjennom dette kan virksomhetene posisjonere seg bedre i jobbmarkedet og ta bedre beslutninger ved ansettelser.
- Medarbeiderutvikling: Kognitiv innsikt kan føre til mer personlige råd for læring og karriereutvikling.
- HR operations: Kognitive systemer kan gjøre informasjon mer strømlinjet og relevant slik at HR rådgivere kan gi mer kvalifiserte råd.
Er du klar for kognitiv HR?
Dersom du vurderer introduksjon av kognitiv databehandling i din virksomhet bør du tenke gjennom følgende spørsmål:
- Hvilke områder innen din HR funksjon kunne ha nytte av kognitiv databehandling?
- Hvordan kan kognitiv databehandling gi bedre beslutninger innen områder som rekruttering, medarbeiderengasjement og HR operations?
- Hvor god er din virksomhet til å innhente data fra ulike kilder for å gjøre de rette valg med tanke på de menneskelige ressurser?
- Hvordan kan anvendelse av kognitiv teknologi innen HR bidra i den overordnede virksomhetsstrategien?
- Hvilke nye kompetanser er nødvendig i din virksomhet for å kunne gjøre nytte av kognitiv databehandling?
Kilde:
Flere artikler
![HR AI artikkelformat](https://www.hrnorge.no/assets/images/illustrasjoner/_articleBanner/HR-AI-artikkelformat.png)